In cursul anului 2017, Executivul a aprobat unele masuri economice anuntate in campania electorala de liderii social-democrati.
Astfel, a fost redus impozitul pe venit de la 16% la 10% pentru salarii, activitati independente, dobanzi, chirii, arenda si investitii. Varful de lance al opozitiei fata de modificarea Codului Fiscal prin care impozitul pe venitul salarial ar urma sa scada de la 16% la 10% nu este reprezentat de partidele de opozitie, ci de administratia locala, in frunte cu primarii, care provin din sanul partidului de guvernamant.
Explicatia este simpla: administratia locala va fi cea mai afectata de reducerea de taxa, in conditiile in care 71% din impozitul pe venitul salarial se face venit la administratia locala.
O reducere de la 16% la 10% a impozitului pe salarii presupune, fara calcule sofisticate, cel putin intr-o prima etapa, o reducere cu peste o treime a veniturilor statului din impozitul pe venitul salarial. Deci o reducere proportionala a veniturilor bugetului local.
In replica, Liviu Dragnea a dat asigurari ca administratiile locale nu vor avea in 2018 venituri mici decat in 2017.
Tot controversata a fost si instituirea platii defalcate a taxei pe valoarea adaugata, asa numita Split TVA, prin care firmele sa fie obligate sa-si deschida un cont separat de TVA, la Trezorerie sau la banci, din care sa nu poata retrage bani, ci doar sa primeasca de la clienti.
Masura a fost criticata de reprezentantii mediului de afaceri, care se plang de faptul ca masura le va bloca fluxul de numerar si va creste birocratia. De asemenea, parlamentarii Opozitiei au spus ca ordonanta care instituie plata defalcata a TVA instituie "un experiment fiscal unic in Europa".
Pana la promulgarea si publicarea in Monitorul Oficial a legii care schimba Split TVA, deocamdata este in vigoare OUG care prevede ca toate firmele intra in acest sistem de plata defalcata de la 1 ianuarie.
Printre masurile economice specific mediului de afaceri se mai regasesc neimpozitarea profitului in primii 10 ani de functionare pentru firmele de cercetare-dezvoltare si impozit de 1% pentru microintreprinderi si cresterea plafonului pentru incadrarea in aceasta categorie la 500.000 euro cifra de afaceri.
De asemenea, alte masuri se refera la eliminarea impozitului pe venit pentru angajatii sezonieri mentinuti in campul muncii tot restul anului, precum si la cresterea pragului de venit de la 750 lei la 900 lei/luna pentru accesul pensionarilor la Programul de compensare cu 90% a pretului de referinta la medicamente.
Guvernul nu va majora pensia minima garantata la 640 de lei de la 1 ianuarie 2018, ci de la 1 iulie 2018, iar procentul de plata catre Pilonul 2 de pensii va fi redus de la 5,1 la 3,7%.
Salariul minim a fost majorat de la 1.250 lei la 1.450 lei incepand cu 1 februarie 2017. Incepand cu 1 ianuarie 2018, salariul minim va creste la 1.900 de lei, insa incepand cu anul viitor, salariul brut va include in intregime CAS si CASS, care sunt impartite in prezent intre angajat si angajator. Acest fapt va conduce la o crestere a salariului brut, fara ca salariul net sa inregistreze, neaparat, aceeasi evolutie, scrie ziare.com.
Cum a bulversat Guvernul economia în 2017
![Cum a bulversat Guvernul economia în 2017](https://media.realitatea.net/multimedia/image/201712/w728/taxe_minicalculator_poza_buna_72639600.jpg)